– Det är rektor på en kommunal grundskola som kan göra en ansökan för en elev som man anser att man inte kan stötta och möta upp. Men man måste ha försökt. Vi kräver att det finns ett åtgärdsprogram och en utredning som ligger till grund för åtgärdsprogrammet. Det räcker inte med att eleven är i behov av extra anpassningar, säger Decirée Jonkinen som är verksamhetssekreterare på utbildningsförvaltningen och den som har ansvaret för samordningen av CSI-grupperna i Stockholm, grupperna är för elever i behov av extraordinära specialpedagogiska stödåtgärder utöver det vanliga.
Utbildningsförvaltningen i Stockholm har 16 centrala grupper för särskild inriktning (CSI) som fungerar som en intern service till de kommunala grundskolornas rektorer. Grupperna är placerade på 14 grundskolor runt om i Stockholm. De flesta ligger på Södra sidan av staden, som ett arv av St. Örjans skolor som avvecklades successivt under åren 2009 och framåt.
Inom grundskoleavdelningen finns ett mobilt team som hjälper skolan att anpassa lärmiljön för elevens specifika behov. Det mobila teamet, som består av specialpedagoger, har ett konsultativt uppdrag och arbetar på flera förebyggande och aktiva insatser efter uppdrag från rektor.
– Ingen i teamet som har specifik utbildning inom neuropsykiatri och autism, men de har kompetenser inom det. Det finns någon som har jobbat mycket mer och har erfarenhet kring utåtagerande elever eller sociala svårigheter och sen har vi andra som har mer erfarenhet kring tal- språk och kommunikation. Så de har absolut områden som de är mer insatta i och har gått föreläsningar på. Så är det med de flesta specialpedagoger, de är olika insatta i olika områden, säger Decirée Jonkinen.
Inte bara elever med diagnos
CSI-grupperna utgår från de behov som eleverna har. De kan se olika ut från år till år. Grupperna har anpassad lärmiljö för elever som har stora psykiska och/eller sociala svårigheter inom sociala samspel, koncentration och kommunikation. Det finns även grupper för tal-, språk- och kommunikationssvårigheter. Det finns inga grupper för elever med utvecklingsstörning eller långsam inlärningstakt. Förutom specialpedagoger har också det mobila teamet tillgång till psykolog och psykiatriker. Utredningen inför en eventuell placering av eleven sker i flera steg med både observationer och kartläggning.
– Vi tittar på elevens behov av anpassad lärmiljö, och i en sådan grupp kan både elever med olika diagnoser och elever utan diagnos bli mottagen. CSI-grupperna skiljer sig inte nämnvärt från de tidigare St. Örjan-grupperna annat än att vi förhåller oss till skollagen och styrdokumenten på ett annorlunda sätt. Eleven har bara en rektor, man kan inte köpa en plats, det är en likvärdig handläggningsprocess över hela staden och det är vårdnadshavaren som väljer om de vill tacka ja till en CSI-plats för sitt barn, säger Decirée Jonkinen.
Inför läsåret 2015/2016 har utbildningsförvaltningen i Stockholms stad beslutat att CSI-grupperna får tilldelning av verksamhetsstöd i särskild ordning vilket innebär att grundskoleavdelningen tilldelas 256 000 kronor per befintlig CSI-plats. Grundskoleavdelningen fördelar sedan pengarna utifrån en behovsanalys till respektive rektor, det innebär att den enskilde rektorn inte behöver ansöka om tilläggsbelopp för eleven. (Källa: Utbildningsförvaltningen, ”Information om verksamhetsstöd för elever med omfattande behov av särskilt stöd i kommunal förskoleklass, fritidshem och grundskola läsåret 2015/2016”)
– Det är rektors beslut att förvalta pengarna och planera verksamheten och dess personal. Det kan se olika ut från år till år beroende på behov. Behövs mer pengar får rektor ta av skolans pengar. CSI-grupperna kan vara på 6-7 elever eller upp emot 30 elever som då fördelas i mindre grupper. Majoriteten av personalen som arbetar i CSI-grupperna är lärare, fritidspersonal och barnskötare. Elevhälsa med specialpedagog och psykolog finns att tillgå, säger Decrée Jonkinen.
Hur säkerställer ni att eleverna får rätt stöd och att placeringen av barnen följs upp?
– Alla elever ska ha ett åtgärdsprogram och det följs upp med 8-10 veckors intervaller. Sedan har det mobila teamet ett uppdrag att åka ut och titta på eleven en gång/termin. De tittar på elever som har gått ett år eller längre. Vad står det i åtgärdsprogrammet, utmanas eleven, närmar sig eleven möjligheten att gå tillbaka till normal klass? Om man bedömer att eleven inte längre behöver gå i en CSI-grupp så har skolan en termin på sig att slussa tillbaka eleven till stor klass.
Och integreringsperspektivet?
– Målet är att CSI-grupperna ska vara en grupp för att få verktyg att hantera sina svårigheter och att man sedan, om det är möjligt och om det går, ska tillbaka till sin klass. Tyvärr är det så att flera elever kommer till CSI-grupperna först på högstadiet efter att de har stött på en massa törnar och då hinner man inte alltid slussa tillbaka under högstadietiden. Vi har därför satsat mer på CSI-grupper för årskurs 1–6. Tidiga verktyg är viktiga för att eleven ska kunna slussas över till stor klass så snabbt som möjligt, säger Decirée Jonkinen.
Liknande innehåll
Populärt innehåll idag
- Advokat och autistisk: "Som autist är jag väldigt dedikerad"
- Rekordmånga barn söker hjälp hos BUP: "Anmärkningsvärt"
- Så hjälper du barn med språkstörning
- Mentalisering – att se sig själv utifrån och andra inifrån
- "Fick igång alla elever genom Läsklar"
- Mindfulness kan minska stress och ångest för vuxna med autism
- ”Dags att lyssna på flickor och kvinnor som har adhd och autism”